Vajaa vuosi sitten käynnistettiin BioDemo-hanke, jossa rakennetaan bio- ja kiertotalouden toimijoiden välisiä arvoketjuja Turun seudulla. Yhdessä yritysten kanssa testataan arvoketjuja, joihin kuuluu mm. biomassan korjuu ja hankinta sekä raaka-aineen jalostus ja prosessointi aina lopputuotteiksi asti. Paikallista raaka-ainetta, kuten olkea ja järviruokoa pyritään jalostamaan esimerkiksi tekstiili- ja kosmetiikkateollisuudessa käytettäviksi raaka-aineiksi. Samalla kerätään tietoa seudulla olevien biopohjaisten raaka-aineiden saatavuudesta ja siitä, miten saatavuus vastaa yritysten ja teollisuuden raaka-ainetarpeisiin.
![](/wp-content/uploads/sites/20/2023/07/Pollen-Paali-1024x1024.jpg)
Missä mennään nyt, BioDemo-hankkeen projektipäällikkö Ida Forssell-Martikainen?
”Hanke on edennyt vauhdilla. Verkostoja on kasvatettu ja takana on lukuisia yritys- ja toimijatapaamisia. Haasteita myös riittää: logistiikkaketjut raaka-aineiden korjuun ympärillä ovat vielä toistaiseksi alikehittyneet, ja töitä tehdään muun muassa järviruo’on korjuun luvituksen kanssa.
Uusiutuvien biomassojen käyttö teollisuuden raaka-aineena on avainasemassa kiertotalouden ja kestävän liiketoiminnan kannalta. Puuteollisuudessa teknologioita ja toimintaketjuja on kehitetty vuosikymmeniä, mutta useiden ei-puupohjaisten biomassojen kohdalla ollaan vielä monella saraa hyvin alkeellisessa asemassa. Kannattava ja kestävä liiketoimintamalli vaatii kustannustehokkaan arvoketjun – ei riitä, että on tiedossa raaka-aineen potentiaali, mahdollisuudet ja ympäristönäkökanta, jos korjuuteknologia tai logistiikkaketjut ovat puutteellisia ja kannattamattoman kalliita. Muun muassa näiden asioiden kehitykseen laitetaan paljon työtunteja.
Järviruoko on biomassaltaan monikäyttöinen raaka-aine, jonka kasvusto on lisääntynyt rehevöitymisen seurauksena muun muassa järvissä ja merenlahdissa. Laitteiston kehitys järviruo’on poistoon sekä ruo’on hyödyntäminen on Suomessa ollut vähäistä. Järviruo’on leikkuuteknologian kehittämiseksi järjestettiin toukokuussa työpaja, johon osallistui 28 alan toimijaa, yritysedustajia, ympäristöasiantuntijoita ja edunvalvontatahojen edustajia. Työpajan seurauksena koottiin ydinryhmä, jonka kanssa suunnitellaan yhtenäisen leikkuualueen valintaa pidempiaikaiseen käyttöön. Aluetta tullaan käyttämään yritysten laitepilotointitestauksiin, logistiikka-arvoketjun rakentamiseksi ja testaamiseen, sekä raaka-aineen korjuuseen.
Olkea syntyy maatalouden sivuvirtana. Korjuuteknologiaa sekä logistiikkatoimijoita biomassalle löytyy, mutta haasteena ovat oljen kohdalla muun muassa kustannustehokkuus, ravinteiden korvaus ja sääolosuhteet. Oljen poisto viljelymaalta ei ole itsestäänselvyys, ja tekijöitä on monia, minkä takia usein katsotaan kannattavammaksi poistamisen sijaan jättää olki biomassana maaperään. Tietyissä tilanteissa olki voi kuitenkin olla riesana, jolloin sen poisto on tarpeellista sadontuotannon kannalta, mutta samat haasteet ovat edelleen olemassa. Oljen potentiaali teollisuuden raaka-aineena on kuitenkin tutkitusti merkittävä. Oljen saatavuudesta ja toimintamalleista on myös järjestetty keskustelutilaisuuksia, joihin osallistui maanviljelijöitä, yrityksiä ja edunvalvontayhteisöjä.
Åbo Akademi on tutkinut talvileikattuja järviruokonäytteitä ja olkipellettejä, joista on tehty alustavat koostumusanalyysit (selluloosa, hemiselluloosa ja ligniini). Seuraavaksi vuorossa on erotusprosessin kehitys, jotta näytteiden koostumus voidaan analysoida tarkemmin. Mahdollisuuksien mukaan tullaan myös selvittämään, antaako kasvin eri osien erottelu (varsi, lehti, kukka) prosessille lisäarvoa. Tätä varten kasvien eri osat analysoidaan ja koostumuserot määritetään. Yhteistyö yritysten kanssa on tiivistä ja jatkuvaa, jotta varmistetaan, että teetetyt analyysit ja tutkimukset vastaavat teollisuuden todellisia tarpeita.”
![](/wp-content/uploads/sites/20/2023/03/BioDemo-27.02.23.SHL_3045-1024x681.jpg)
”Kesän aikana tutkitaan myös pyrolyysiprosessointia yritysyhteistyössä, jossa tarkistellaan järviruo’osta ja sekoitteista valmistetun biohiilen ominaisuuksia ja laatua sekä pyrolyysissä muodostuvien päästöjen määrää. Loppukesästä Turun AMK toimittaa vielä Åbo Akademiille kesäruokonäytteitä, jotta voidaan määritellä talvi- ja kesäleikkuujärviruo’on eroavaisuuksia.
Arvoketjujen demonstrointihanke etenee aikataulujen mukaisesti ja yhteistyö yritysten, hankepartnereiden ja edunvalvontatoimijoiden kanssa on erittäin hyvää. Haasteista huolimatta tavoitteet ovat edelleen korkealla, ja heinäkuuhun 2025 mennessä esitellään toteutuneiden arvoketjujen toimivuus. ”
![](/wp-content/uploads/sites/20/2023/03/BioDemo_Aurum-1024x768.jpg)
Turku Science Park Oy toimii päätoteuttajana ja koordinaattorina. Ryhmähankkeessa mukana ovat myös Åbo Akademi ja Turun ammattikorkeakoulu. Hanke jatkuu heinäkuuhun 2025 ja tavoitteena on edesauttaa bio- ja kiertotalouden mukaisen teollisen mittakaavan yritystoiminnan kehittymistä Turun seudulla. Hanke toteutetaan Euroopan Unionin osarahoittamana.
Kansikuva: Jerome Tornikoski
Lisätietoja:
Ida Forssell-Martikainen, Projektipäällikkö
CleanTurku, Turku Science Park Oy
ida.forssell@turkubusinessregion.com
Nina Savela, Asiantuntija
Turun Ammattikorkeakoulu
Jan-Erik Lönnqvist, Yliopistonlehtori
Molekylääritieteen ja -tekniikan laboratorio
Åbo Akademi
Alunperin julkaistu 22.6.2023 kiertotaloudenvarsinaissuomi.fi |IN ALUEELLINEN RUOKAKETJU, LIIKKUMINEN JA LOGISTIIKKA, RAVINNEKIERTO, TEKNISET KIERROT, YLEINEN |BY EEVA
![](/wp-content/uploads/sites/20/2023/07/Financer-and-partners.png)